Austrija, Hrvatska i Slovenija žele da Brisel u iduća dva mjeseca otpočne razgovore s Bosnom i Hercegovinom oko njenog primanja u Europsku uniju, rekla je slovenska ministrica vanjskih poslova Tanja Fajon nakon godišnjeg redovnog sastanka podunavskih zemalja održanog u Brdu kod Kranja.
“Da, apsolutno. Mi imamo zajednički cilj da razgovori između EU i BiH oko pristupanja počnu do kraja ove godine. Radimo naporno na tome”, izjavila je Fajon u obraćanju novinarima.
Bosna i Hercegovina je u prosincu 2022. dobila status kandidata za članstvo, no pregovori još uvijek nisu počeli.
“Austrija, Hrvatska i Slovenija su veliki prijatelji proširenja EU-a. Vjerujemo da je sada politički trenutak da EU krene prema novom proširenju, pa da Europa postane snažnija i ujedinjenija zbog geopolitičke situacije”, rekla je Fejon. “To je međutim dvosmjerna ulica, i EU i zemlje kandidati moraju biti spremni”, dodala je.
Austrijski ministar vanjskih poslova Aleksander Šalenberg rekao je da su njegova zemlja, Slovenija i Hrvatska “dobri prijatelji Bosni i Hercegovini”, ali da “nisu i jedini”.
“Želimo da razgovori s Bosnom i Hercegovinom počnu”, napomenuo je Šalenberg.
Neki zagovaraju i otvaranje pristupnih razgovora o članstvu s Ukrajinom i Moldavijom do kraja godine, tražeći ubrzani postupak za te dvije zemlje. Austrijski ministar smatra da sve zemlje kandidati moraju imati jednaki status.
“Naša pozicija je jasna, ne želimo imati dvije klase zemalja kandidata. Bila bi greška smatrati neke povlaštenije drugima”, rekao je Schallnberg dok zemlje “zapadnog Balkana” godinama stoje u čekaonici.
Brisel je dao status kandidata Ukrajini, Moldaviji i Bosni i Hercegovini nakon invazije Rusije na Ukrajinu 24.veljače 2022.
“Čekamo odluku o otvaranju pregovora, koja bi se mogla dogoditi do kraja godine”, rekao je bosanskohercegovački ministar vanjskih poslova Elmedin Konaković. On se u utorak u Brdu kod Kranja sastao s ministrima Slovenije, Austrije, Hrvatske, Srbije i Crne Gore te s nižerangiranim dužnosnicima ostalih podunavskih zemalja.
Okupili su se godišnjem sastanku u sklopu “Strategije EU-a za dunavsku regiju”, političkog okvira u kojem 14 zemalja surađuje u područjima poput prometa i zaštite okoliša, a koji služi zemljama kandidatima za užu suradnju s članicama EU-a.
Konaković je nakon sastanka rekao novinarima da je “odluka o otvaranju pregovora s BiH političke prirode”.
“To bi bila snažna politička poruka europskim snagama u Bosni i Hercegovini, a možda bi bila pljuska onim proruskim i proistočnim koje se ne vesele našem brzom napretku”, rekao je.
Konaković je napomenuo da je svjestan da je pred njegovom zemljom “kompleksan proces” jer je osim dobre volje nekih ministara vanjskih poslova potrebno uvjeriti druge zemlje poput Njemačke i Nizozemske, s kojima razgovara.